Використання англо-французької зброї для атак на військові об'єкти у центральних районах РФ співрозмовник газети назвав "демонстраційною атакою" Кремлю. Він припускає, що Росія розгляне можливість участі в перемовинах щодо припинення війни лише в разі, якщо Україна "загрожуватиме Москві й Санкт-Петербургу".
Заява президента України Володимира Зеленського під час урочистостей з нагоди Дня Незалежності України про "гідну, симетричну, далекобійну відплату по-українськи", на думку видання, може спонукати Кремль до переоцінювання своїх дій.
Однак наразі таку стратегію не підтримують США, пише Guardian. Попри те, що ракети Storm Shadow розробили в межах англо-французької співпраці, деякі компоненти зброї постачають Сполучені Штати, тому дозвіл на їхнє використання України мають дати й у Білому домі.
Контекст
За час повномасштабного вторгнення РФ Україна вже неодноразово атакувала Москву дронами. Зокрема, 3 травня 2023 року два дрони долетіли до Кремля й пошкодили купол Сенатського палацу.
Протягом останніх місяців Україна переважно атакувала на території Росії нафтогазові об'єкти (нафтопереробні заводи, нафтобази й газові термінали), а також військові аеродроми. Зокрема, у ніч на 14 серпня сили оборони України провели наймасштабнішу атаку на російські аеродроми й уразили одразу чотири об'єкти – аеродроми у Воронезькій, Курській і Нижньогородській областях, зокрема "Саваслейку", де базуються винищувачі МіГ-31К, які є носіями ракет "Кинджал".
Одна з останніх успішних атак сталася в ніч на 18 серпня – БПЛА уразили нафтобазу підприємства "Кавказ" у Ростовській області, де досі триває пожежа. Станом на ранок 20 серпня там горіло 22 цистерни з пальним, але після цього сталися нові вибухи. До гасіння вогню залучили приблизно 600 рятувальників.
21 серпня мер столиці РФ заявив про наймасштабнішу дронову атаку на Москву. Начальник Головного управління розвідки Міноборони України підтвердив, що БПЛА атакували центр радіотехнічної розвідки та аеропорт "Остаф'єво" під Москвою.